Kulturni centar Koprivnica

Naivna umjetnost Zbirke Biškupić
2026-05-12 - 2026-06-21 | Galerija naivne umjetnosti, Hlebine, Ivana Generalića 1, Hlebine, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Muzej grada Koprivnice poziva Vas na otvorenje skupne izložbe
Naivna umjetnost
Zbirke Biškupić
24. 4. 2026. godine u 18 sati
u Galeriju naivne umjetnosti, Hlebine

U obimnoj, raznovrsnoj i kvalitetnoj umjetničkoj zbirci koju Božo Biškupić sakuplja već više od šezdeset godina relativno veliki segment pripada naivnoj umjetnosti. Izbor autora kreće se od antologijskih imena i majstora naivne umjetnosti u slikarstvu i kiparstvu pa do onih sklonih otklonu i odmaku prema margini naivne umjetnosti.

SLIKARI(CE): Ivan Večenaj, Josip Generalić, Franjo Filipović, Dragan Gaži, Ana Bocak, Ivan Lacković Croata, Josip Horvat Joška, Stjepan Večenaj, Petar Grgec, Mladen Dolovski, Mara Puškarić Petras, Marica Mavec Tomljenović, Emerik Feješ, Ivan Rabuzin, Antun Bahunek, Branko Bahunek, Slavko Stolnik, Josip Pintarić Puco, Matija Skurjeni, Drago Jurak, Franjo Klopotan, Tomislav Petranović Rvat, Eugen Buktenica, Greta Pečnik, Pero Mandić, Jan Knazovic, Dušan Jevtović, Milan Rašić, Leo Neervoort, Sava Sekulić.
KIPARI(CE): Dragica Belković, Drago Belina, Mato Generalić, Petar Smajić, Miroslav Župančić, Kata Vizvari, Katarina Parađ Vojković, Mato Mihinica, Frančiška Petelinšek, Sofija Naletilić Penavuša.

Izložba je realizirana sredstvima Ministarstva kulture i medija RH, Koprivničko-križevačke županije, Grada Koprivnice, a ostaje otvorena do 21. 6. 2026. godine.

Ukratko o kolekcionaru
Mr. sc. Božo Biškupić hrvatski je kolekcionar i nakladnik. Rođen je 26. travnja 1938. godine u Maloj Mlaki. Gimnaziju i Pravni fakultet završio je u Zagrebu, a 1980. godine magistrirao muzeologiju na postdiplomskom studiju bibliotekarstva, dokumentacije i informacijskih znanosti. Već se tijekom studija počeo zanimati za naivnu umjetnosti (teza rada na postdiplomskom studiju muzeologije bila mu je Muzeji i galerije naivne umjetnosti u SFRJ – bibliografija, dokumentacija i povijesni prikaz). Od mladenačkih dana započinje skupljati etnografske predmete koji su većinom vezani uz rodni mu kraj – Turopolje. Prikupljao je umjetnine suvremenih autora.
1964. godine osnovao je Zbirku Biškupić koja je 1976. registrirana i zaštićena kod Uprave za zaštitu kulture. Značajan dio njegove zbirke čini cjelina posvećena naivnoj umjetnosti.
Osim kao istančan kolekcionar, Božo Biškupić poznat je i kao izdavač brojnih umjetničkih publikacija, bibliografskih izdanja te bibliofilskih edicija i grafičkih mapa s prilozima likovnih stvaralaca, pjesnika, kritičara i povjesničara umjetnosti. Božo Biškupić obnašao je funkciju ministra kulture u dva navrata, 1995. – 2000. te 2003. – 2010. godine.

Ivan Haramija Hans: Od hihota do grohota
2026-05-15 - 2026-07-05 | Galerija Koprivnica, Zrinski trg 9, Koprivnica, 48000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Muzej grada Koprivnica poziva vas
na otvorenje samostalne izložbe
IVANA HARAMIJE HANSA
Od hihota do grohota
u Galeriju Koprivnica
u petak, 15. 5. 2026. godine u 19 sati

Galerija Koprivnica uskoro će se ogrnuti smijehom! U vremenu neizvjesnosti i prevladavajuće loših vijesti, donosimo podsjetnik na humanost, humor i osmijeh – besplatne i uvijek dostupne mogućnosti za poboljšanje trenutnih životnih okolnosti.

Izložba „Od hihota do grohota“ donosi pregled karikatura Ivana Haramije iz fundusa Muzeja grada Koprivnice i Muzeja Grada Preloga, a otvara se u petak, 15. 5. 2026. godine u 19 sati u Galeriji Koprivnica. Izložba pokazuje da njegov humor nadilazi okvire pukog duhovitog komentara; on je sredstvo razumijevanja svijeta i čovjeka u njemu. U njegovim karikaturama u lakoći crteža, asketski pojednostavljenoj figurativnosti, uz opušteni humor i produbljenu satiru, prepoznajemo istovremenu prisutnost ironije i bliskosti, kritike i empatije.

Prisustvo humora u umjetnosti možda neće omogućiti da izbjegnemo nelagodu stvarnosti, ali će nas približiti susretu s onim optimizmom koji potiče na korištenje razuma. Smijeh je često predstavljen kroz ironiju, satiru, grotesku i humoresku. Humor, satira i specifičan vizualni izraz spajaju se u formi karikature. Smijeh se rađa tamo gdje se parodiraju rituali zajednice, gdje se konvencije i običaji neočekivano izvrću u svoje suprotnosti, a racionalne uzročnosti prestaju važiti.“[1] Znao je to Ivan Haramija Hans, jedan od produktivnijih, marljivijih hrvatskih karikaturista. U fokusu stvaralaštva Ivana Haramije prvenstveno je čovjek. Jednostavan crtež perom i grafički postupci poput fotomontaža ili kolaža dopunjeni su postupcima rukom.

Čovjek nikad nije bio više povezan s ljudima, a istovremeno udaljeniji od ljudi, prirode, života i sebe samoga. Pronicljivo oko, izbrušeni um i kritičko pero Ivana Haramije u lakoći stvaranja pred nas podastiru probleme našeg društva. Probleme koji vremenom možda dobivaju drugačiju formu, ali u srži ostaju isti. Ivan Haramija inspiraciju crpi iz kolektiva, okruženja, (dnevnih) vijesti, usputnih, gotovo anegdotalnih događaja, ali i ozbiljnijih situacija te progovara o univerzalnim i egzistencijalističkim temama (empatija, ratna razaranja, ovisnosti, konzumerizam…). Bavi se općevažnim humanističkim temama, a njegov kritički žalac se kroz smijeh lakše prihvaća jer prestaje biti toliko oštar, ali i dalje ostaje direktna oštrica koja „ubode“ više kroz osjećaj – nelagode i srama – crvenila na licu – koju tako mudro ističe u svojim „monokromnim“ izvedbama. Jezik karikature koristi kako bi komentirao društvene običaje, političke događaje ili ličnosti određenog vremena, kritizirao norme ili anomalije društva. Humorom i smijehom ćemo se svakako s istima lakše suočiti jer – ništa nije toliko ozbiljno da se time ne bi trebalo poigrati. Poigravanjem s promatračevim očekivanjima, promjenom situacije i gubitkom samokontrole – pretvaranjem realnog u nadrealno – smijeh oslobađa zatomljenu energiju. Novonastala praznina donosi ugodu. Putem satire humor odvraća ljude od onoga što su postali vodeći ih nježno prema uslojavanju i umnažanju značenja, odnosno prema onome što bi trebali/mogli postati.

IVAN HARAMIJA HANS (28. 4. 1946., Prelog – 15. 9. 2014., Koprivnica) bio je urednik humorističkih listova „Pikač“ (1967. i 1968. godine) i „Feferon“ (1981. – 1990. godine). Godine 1980. zaposlio se u Podravci u Koprivnici gdje je radio i živio. Prve karikature objavljuje 1967. u časopisu „Grabancijaš“, a nakon toga surađuje s velikim brojem novina u zemlji i inozemstvu. Više od 30 godina objavljivao je karikature u listu „Podravka“ i povremeno u „Glasu Podravine“. Objavio je više od 12 000 karikatura, a o njegovom radu su pisali najbolji likovni kritičari. Izlagao je na 20-ak samostalnih izložbi karikatura, te je sudjelovao na 200-tinjak skupnih izložbi na svim kontinentima. Za svoj rad primio je više od stotinu nagrada i priznanja te ilustrirao brojna književna izdanja, od kojih će se neka također moći vidjeti na izložbi.

Izložba ostaje otvorena do 5. 7. 2026. godine, a realizirana je uz potporu Grada Koprivnice i Koprivničko-križevačke županije.
